Kadar+Hannelore

=__Nutritie __=

Nutriția (alimentație sau hrănire) reprezintă aprovizionarea celulelor și a organismelor cu materialele necesare (sub formă de [|alimente]) pentru a susține viața. Multe probleme comune de sănătate pot fi prevenite sau atenuate cu un regim alimentar sănătos. O nutritie buna este conditia sanatatii. O alimentatie inadecvata poate slabi sistemul imunitar.

1. Piramida alimentara

 Aceste alimente sunt plasate in varful piramidei pentru ca ele nu trebuie consumate prea des. Acest grup include untul, grasimile de orice fel, biscuitii, dulciurile, prajiturile, zaharul si bauturile dulci. Grasimile din alune, nuci sau seminte sunt grasimi nesaturate si sunt mai sanatoase decat cele saturate care se gasesc in produse lactate si carne. Alimentele din grupa 1 trebuie consumate in cantitati mici. Grupa 2 include carne rosie, carne de pui, peste, nuci, alune, seminte, produse din soia. Aceste alimente au un continut crescut de proteine, fibre, vitamina E şi B6, minerale cum este calciu, fier sau zinc. Aceste alimente pot fi servite de 2-3 ori pe zi. Produsele lactate contin cantitate crescuta de calciu. Cele mai sanatoase sunt produsele degresate si pot fi consumate de 2-4 ori pe zi. Exemple de produse lactate: branza, laptele, iaurtul etc. Acest grup include fructele proaspete sau conservate. Fructele sunt bogate in vitamine, cea mai frecvent intalnita fiind vitamina C. De asemenea mai contin si vitamina A. Fructele conservate si siropurile nu sunt atat de sanatoase pentru ca au un continut crescut de zahar si deci multe calorii. Fructele proaspete sunt sarace in calorii si grasimi si se recomanda a fi consumate de 2-4 ori pe zi. Acest grup include toate legumele. Contine alimente care sunt sarace in grasimi dar bogate in vitamine si fibre. Unele vitamine sunt distruse prin fierbere. Din acest grup sunt necesare 3-5 gustari pe zi. Aceasta grupa contine paine, cereale, orez, paste, cartofi si se afla la baza piramidei. Din acest grup trebuie consumate mai multe alimente decat din alte grupuri ale piramidei. Aproximativ o treime din dieta zilnica trebuie sa fie reprezentata de alimente din acest grup. Alimentele din acest grup contin carbohidrati cu mult amidon si sunt importante pentru a furniza energie organismului. De asemenea mai contin minerale, vitamine din grupul B si fibre. Carbohidratii inalt procesati cum ar fi painea alba nu sunt foarte sanatoase.
 * Grupa 1 - grasimi, uleiuri si dulciuri **
 * Grupa 2 - Carne **
 * Grupa 3 - Lapte si produse lactate **
 * Grupa 4 - Fructe **
 * Grupa 5 - Legume **
 * <span style="background-color: #f5f5f5; font-family: Arial,Verdana,sans-serif;">Grupa 6 - Alimente cu continut crescut de amidon **


 * **Grupa alimentară** || **Pâine, cereale,**


 * orez, paste** || **Legume şi vegetale** || **Fructe** || **Lapte şi derivate** || **Ouă** || **Carne**


 * peşte** ||
 * Principalii nutrienţi || Carbohidraţi

Fier

Vitamina B1

Vitamina E || Vitamine şi

minerale || Vitamine şi

minerale || Calciu, proteine || Proteine cu valoare

biologică înaltă || Proteine Fier Acizi graşi omega 3 ||
 * Alte componente nutritive || Fibre

Proteine

Magneziu

Zinc

Vitamina B2

Vitamina B3

Folaţi

Sodiu


 * 6-11\zi || Fibre


 * 3-4\zi || Carbohidraţi

Fibre


 * 2-4\zi || Grăsimi

Carbohidraţi

Magneziu

Zinc

Vitamina B2

Vitamina B12

Sodiu

Potasiu
 * 2-3\zi || Colesterol

Fier

Vitaminele B1, B2, B12, A, D


 * 4 portii\ saptamana || Grăsimi

Niacina

Vitamina B12

==<span style="background-color: #f5f5f5; font-family: Arial,Verdana,sans-serif; font-size: 11px;">..Bijuteriile din aur sau argint se curata foarte bine daca sunt introduse intr-un vas cu apa calda in care turnati o lingura de amoniac sau daca sunt frecate cu pasta de dinti? == <span style="background-color: #f5f5f5; font-family: Arial,Verdana,sans-serif; font-size: 11px; line-height: 1.5;">**..O picatura de amoniac turnata pe piele in locul unde v-au intepat tântarii, viespile sau albinele, domoleste pe loc durerea?**
 * 2-3\zi ||
 * <span style="color: #f50f0f; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 110%;">STIATI CA ..? **

<span style="background-color: #f5f5f5; font-family: Arial,Verdana,sans-serif; font-size: 11px;">..Pieptenele de par se curata cu bicarbonat de sodiu?
==<span style="background-color: #f5f5f5; font-family: Arial,Verdana,sans-serif; font-size: 11px;">..Friptura nu se sareaza inainte de a fi pusa pe gratar, pentru ca substantele nutritive din ea, sub influenta sarii se elimina? ==

__**<span style="color: #33c2c2; font-family: Tahoma,Geneva,sans-serif; font-size: 120%;">Tabel de alimente ( calorii, proteine, lipide, glucide ) **__


 * ~ Denumire ||~ Calorii ||~ Proteine ||~ Lipide ||~ Glucide ||
 * ~ === Carne - peste si preparate === ||
 * Carne de curca || 179 || 24.5 || 8.5 || 0 ||
 * Carne de miel || 260 || 18 || 20 || 0 ||
 * Carne de oaie || 181 || 17 || 12 || 0 ||
 * Carne de porc grasa || 340 || 15 || 30 || 0 ||
 * Carne de porc slaba || 142 || 20.4 || 6.3 || 0 ||
 * Carne de pui || 142 || 21 || 6 || 0 ||
 * Carne de vaca grasa || 277 || 12 || 24.5 || 0 ||
 * Carne de vaca slaba || 104 || 20.4 || 2.2 || 0 ||
 * Crap || 104 || 18.9 || 2.8 || 0 ||
 * Ficat de porc || 146.2 || 19 || 3 || 6 ||
 * Hering in sos tomat || 170 || 16.2 || 10.4 || 1.8 ||
 * Heringi || 167 || 18 || 10 || 0 ||
 * Heringi in ulei || 325 || 13.7 || 28.9 || 0 ||
 * Icre crap || 192 || 19.5 || 12.1 || 0 ||
 * Macrou in sos tomat || 164 || 14.5 || 10.6 || 1.6 ||
 * Macrou in ulei || 259 || 16.2 || 20.7 || 0 ||
 * Parizer || 290 || 10.2 || 26.8 || 0 ||
 * Pateu de ficat || 261 || 19.6 || 19.5 || 0 ||
 * Salam de vara || 519 || 20 || 47 || 0 ||
 * Stavrid || 114 || 21 || 3 || 0 ||
 * Stavrid in sos tomat || 125 || 15.5 || 6.6 || 0 ||
 * ~ === Fructe proaspete === ||
 * Cirese || 21 || 1 || 0.3 || 18 ||
 * Grapefruit || 30 || 0.5 || 0.2 || 6.5 ||
 * Lamai || 36 || 0.9 || 0.7 || 6.2 ||
 * Mandarine || 40 || 0.8 || 0.1 || 8.7 ||
 * Mere || 67 || 0.3 || 0.5 || 15 ||
 * Pere || 79 || 1 || 1 || 16 ||
 * Portocale || 47 || 0.8 || 0.2 || 10.1 ||
 * Prune || 89 || 0.6 || 0.1 || 21 ||
 * Struguri || 93 || 2.1 || 1.7 || 18 ||
 * ~ === Fructe uscate === ||
 * Stafide || 306 || 2.5 || 0.5 || 71 ||
 * ~ === Grasimi === ||
 * Margarina || 764 || 0 || 82.5 || 0 ||
 * Smantana || 297 || 2.5 || 29.5 || 3 ||
 * Ulei floarea soarelui || 930 || 0 || 100 || 0 ||
 * Ulei soia || 930 || 0 || 100 || 0 ||
 * Unt || 721 || 6 || 74 || 2 ||
 * Untura de porc || 927 || 0.2 || 99.5 || 0 ||
 * ~ === Lapte si preparate === ||
 * Branza de burduf || 369 || 27.4 || 27.4 || 0.5 ||
 * Branza de vaca || 155 || 13 || 9 || 4.5 ||
 * Branza topita || 366 || 7 || 36 || 0.9 ||
 * Cascaval || 233 || 25 || 19 || 1 ||
 * Iaurt || 50 || 3.2 || 2.6 || 4 ||
 * Lapte de vaca || 65 || 3.5 || 3.5 || 4.5 ||
 * Lapte parf || 498 || 27 || 24 || 40 ||
 * Telemea de oi || 305 || 18.9 || 24 || 1 ||
 * Telemea de vaci || 273 || 19.4 || 20.4 || 1 ||
 * ~ === Legume conservate === ||
 * Ardei || 112 || 1.2 || 8 || 8 ||
 * Bulion de tomate || 62 || 3.6 || 0 || 11.6 ||
 * Castraveti in otet || 9 || 0.6 || 0 || 1.5 ||
 * Fasole verde obisnuita || 18 || 1.1 || 0.4 || 2.5 ||
 * Gogosari in otet || 15 || 0.7 || 0 || 3 ||
 * Mazare verde boabe || 72 || 6.5 || 0.5 || 10.8 ||
 * Pasta de tomate || 85 || 5.4 || 0 || 15.4 ||
 * Tocana de legume || 73 || 1 || 6 || 3.1 ||
 * Varza acra || 18 || 1.2 || 0 || 3.3 ||
 * Vinete in ulei || 92 || 1.8 || 8 || 2.4 ||
 * ~ === Legume proaspete === ||
 * Ardei gras rosu || 39 || 1.3 || 0.4 || 7.3 ||
 * Ardei gras verde || 17 || 1.1 || 0.2 || 2.5 ||
 * Cartofi || 88 || 2 || 0.2 || 19 ||
 * Cartofi noi || 80 || 1.7 || 0.2 || 17.4 ||
 * Castraveti || 19 || 1.3 || 0.2 || 2.9 ||
 * Ceapa uscata || 40 || 1.5 || 0.2 || 8 ||
 * Ceapa verde || 20 || 1 || 0.2 || 3 ||
 * Ciuperci || 35 || 5 || 0.5 || 2.3 ||
 * Conopida || 30 || 2.8 || 0.3 || 3.9 ||
 * Dovlecei || 18 || 0.9 || 0.1 || 3.2 ||
 * Fasole verde || 33 || 2 || 0.2 || 5.7 ||
 * Mazare verde boabe || 96 || 8.4 || 0.5 || 14 ||
 * Morcovi || 45 || 1.5 || 0.3 || 8.8 ||
 * Pastarnac || 72 || 1.4 || 0.5 || 15 ||
 * Patrunjel radacini || 20 || 1.1 || 0.3 || 3.1 ||
 * Praz || 54 || 2.3 || 0.4 || 9.9 ||
 * Ridichi || 19 || 0.3 || 0.1 || 3.8 ||
 * Ridichi de iarna || 26 || 1.3 || 0.1 || 4.9 ||
 * Rosii || 20 || 1.1 || 0.3 || 3.1 ||
 * Salata verde || 22 || 1.9 || 0.3 || 2.9 ||
 * Sfecla rosie || 43 || 1.3 || 0.1 || 9 ||
 * Spanac || 25 || 3.5 || 0.3 || 2 ||
 * Telina radacini || 33 || 1.4 || 0.3 || 5.9 ||
 * Urzici || 68 || 7.9 || 0.7 || 7.1 ||
 * Usturoi || 137 || 7.2 || 0.2 || 26 ||
 * Varza alba || 33 || 1.8 || 0.2 || 5.8 ||
 * Varza Bruxelles || 50 || 4 || 0.5 || 7 ||
 * Varza rosie || 33 || 1.9 || 0.2 || 5.6 ||
 * ~ === Leguminoase uscate si oleaginoase === ||
 * Fasole boabe || 303 || 23 || 1.7 || 47 ||
 * Masline negre || 437 || 20 || 35 || 7.2 ||
 * Masline verzi || 177 || 12.5 || 10 || 8.1 ||
 * Nuci || 650 || 21 || 59 || 3.7 ||
 * ~ === Ou === ||
 * Oua de gaina || 171 || 14 || 12 || 0.6 ||
 * ~ === Produse derivate din cereale === ||
 * Biscuiti || 425 || 8.2 || 9.5 || 74 ||
 * Faina de grau || 349 || 11 || 1.4 || 71 ||
 * Faina de porumb || 351 || 9.6 || 1.7 || 72.1 ||
 * Gris || 358 || 9.4 || 0.9 || 75.4 ||
 * Orez || 354 || 8.1 || 1.2 || 75.5 ||
 * Paine de grau alba || 247 || 7.5 || 0.4 || 52 ||
 * Paine de grau intermediara || 234 || 7.5 || 0.7 || 43 ||
 * Paine de grau neagra || 242 || 8.4 || 1.2 || 48 ||
 * Paine graham || 256 || 9.1 || 1 || 51 ||
 * Paste fainoase cu ou || 386 || 10.2 || 2.2 || 79.1 ||
 * Paste fainoase obisnuite || 360 || 10.9 || 0.6 || 75.6 ||
 * ~ === Produse zaharoase === ||
 * Caramele cu lapte || 394 || 0 || 0 || 96 ||
 * Ciocolata cu lapte || 605 || 6.9 || 40 || 50 ||
 * Dulceata de visine || 282 || 0.77 || 0 || 68 ||
 * Gem de caise || 240 || 0.65 || 0 || 58 ||
 * Gem de visine || 250 || 0.88 || 0 || 60 ||
 * Miere de albine || 304 || 0.5 || 0 || 0.2 ||
 * Zahar || 410 || 0 || 0 || 100 ||
 * Zahar || 410 || 0 || 0 || 100 ||

__**Semestrul 2!**__

= = =<span style="background-color: #ffffff; color: #004276; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; font-size: 25px;">__Top 7 Boli mortale care au făcut istorie__ =


 * <span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">De-a lungul istoriei omenirea s-a confruntat constant cu numeroase epidemii care au făcut ravagii în rândul populaţiei. Iată mai jos un top al celor mai periculoase boli din toate timpurile: **

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 130%;">7. TIFOSUL <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;"> (430 î.H.? - prezent) a ucis 3 milioane de oameni numai între 1918 – 1922 şi majoritatea soldaţilor lui Napoleon aflaţi în campania din Rusia. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Numele bolii provine din grecescul “typhos” care înseamnă leneş sau ameţit, descriind starea celor afectaţi de tifos. Acesta a fost menţionat pentru prima dată cel mai probabil în anul 1083 la o mânăstire din apropierea oraşului Salerno, Italia. În timpul celui de-al Doilea Război Mondial a fost descoperit un vaccin împotriva tifosului. Însă înainte ca acest lucru să fie posibil, tifosul a constituit o boală devastatoare. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">De-a lungul istoriei boala a provocat numeroase epidemii. Astfel, în al doilea an al Războiului peloponesiac (430 î.H.), oraşul-stat Atena a fost lovit de o epidemie teribilă, cunoscută ca “Ciuma Atenei”. Epidemiile de tifos s-au răspândit în Europa între secolele XVI –XIX, izbucnind în timpul Războiului Civil Englez, Războiului de 30 ani şi Războaielor Napoleoniene. Odată cu retragerea lui Napoleon din Moscova în 1812, numărul soldaţilor francezi care au murit din cauza tifosului era mai mare decât al celora omorâţi de ruşi. Irlanda a fost şi ea victima unor epidemii majore de tifos în repetate rânduri: 1816-1819, spre sfârşitul anilor 1830, dar şi în perioada Marii Foamete Irlandeze (1846-1849). <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">În America au avut loc mai multe epidemii între 1837-1873, în New Hampshire, Baltimore, Memphis, Philadelphia şi Washington DC. Primul Război Mondial a însemnat 3 milioane de morţi în Rusia şi chiar mai mulţi în Polonia şi România.

**<span style="color: #323232; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 130%;">6. HOLERA (1817 - prezent) a produs opt pandemii şi sute de mii de morţi în toată lumea. ** Manifestându-se de secole în India, de-a lungul fluviului Gange, boala a izbucnit în Calcutta în anul 1817. A avut rezultate la scară largă, holera fiind răspândită în numeroase părţi ale ţării. Nu există însemnări clare asupra numărului de indieni care au pierit din cauza epidemiei, însă armata britanică a raportat 10.000 de morţi în rândul trupelor imperiale. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">În timp ce lumea devenea tot mai mică datorită trenurilor şi vapoarelor puse în mişcare de puterea motorului cu aburi, condiţiile de viaţă nu evoluau la fel de repede. De aceea, la momentul 1827 holera devenise cea mai temută boală a secolului. În pofida dezvoltării extraordinare ale medicinei moderne, holera rămâne totuşi un ucigaş eficace.

**<span style="color: #323232; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 130%;">5. SIDA (1981 - prezent) a ucis 25 milioane de oameni din întreaga lume. ** <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Sindromul Imunodeficienţei Dobândite (SIDA) a dus la moartea a peste 25 de milioane de oameni începând cu anul 1981, când a fost identificat pentru prima dată. Cu toate că accesul la tratamentul antiretroviral a fost îmbunătăţit în numeroase regiuni ale lumii, SIDA a făcut aproximativ 3,1 milioane de victime numai în anul 2005, dintre care 570 000 au fost copii. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">La nivel global se estimează că numărul total de oameni infectaţi cu virusul HIV a atins nivelul cel mai înalt. Numărul persoanelor care trăiesc cu acest virus continuă să crească în multe părţi ale lumii, în ciuda strategiilor intense de prevenire a infectării. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Africa Sub-Sahariană rămâne, de departe, cea mai afectată regiune din lume, cu un procent de 64% din totalul persoanelor infectate cu HIV. Asia de Sud şi de Sud-Est ocupă locul al doilea cu un procent de 15%. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Adevărul despre originea SIDA este încă necunoscut, mai ales în ceea ce priveşte locul şi momentul izbucnirii pandemiei, chiar dacă se spune că aceasta provine de la maimuţele din Africa.

**<span style="color: #323232; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 130%;">4. MALARIA (1600 - prezent) omoară aproximativ 2 milioane de oameni anual. ** <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Malaria reprezintă cauza a 400-900 milioane de cazuri de febră şi a aproximativ unul până la trei milioane de morţi în fiecare an. În majoritatea cazurilor se manifestă la copiii mai mici de 5 ani; femeile însărcinate sunt de asemenea vulnerabile. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Malaria este una dintre cele mai comune boli infecţioase şi constituie o problemă deosebit de gravă a sănătăţii publice. Paraziţii sunt transmişi de femela ţânţarului Anofel. Boala este foarte răspândită în regiunile tropicale şi subtropicale, inclusive părţi ale Americilor, Asia şi Africa. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Cu toate eforturile de reducere a transmiterii şi de creştere a tratamentului, nu au avut loc schimbări semnificative în zonele expuse riscului. Iar dacă răspândirea bolii se va realiza în acelaşi ritm, rata mortalităţii s-ar putea dubla în următorii 20 de ani.

**<span style="color: #323232; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 130%;">3. MOARTEA NEAGRĂ (1340 - 1771) numără 75 milioane de victime în toată lumea. ** <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Moartea Neagră sau Ciuma Neagră a fost una dintre pandemiile cele mai periculoase din istoria omenirii. S-a manifestat iniţial în sud-vestul Asiei Centrale, răspândindu-se apoi în Europa spre sfârşitul anilor 1340. Se estimează că Moartea Neagră ar fi ucis între o treime şi două treimi din populaţia Europei.

<span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Cele trei forme ale ciumei sunt ciuma bubonică, ciuma septicemică şi cea pneumonică, fiecare determinând apariţia unor simptome specifice printre cei infectaţi.

<span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Epidemiile cele mai importante de ciumă din Europa au fost: Londra (1603), Ciuma Italiană (1629-1631), Marea Ciumă din Sevilla (1647-1652), Marea Ciumă din Londra (1665 - 1666), Marea Ciumă din Viena (1679). Incertitudinea supravieţuirii a creat o atmosferă generală de morbiditate şi a influenţat oamenii să trăiască clipa, fapt ilustrat de Giovanni Boccaccio în “Decameronul”(1353).

**<span style="color: #323232; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 130%;">2. GRIPA SPANIOLĂ (1918 - 1919) a cauzat între 50 şi 100 milioane de morţi în mai puţin de doi ani. ** <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Între 1918 şi 1919, pandemia de Gripă Spaniolă a ucis mai mulţi oameni decât Hitler, armele nucleare şi toţi teroriştii din istorie la un loc. Acest tip de gripă a fost o versiune mai gravă a bolii comune, care progresa rapid şi pentru care nici astăzi nu există antidot. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Simptomele gripei spaniole erau frisoanele şi oboseala, însoţite adeseori de lichid la plămâni. Tot ceea ce puteau face doctorii era să încerce să amelioreze starea pacientului. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Pandemia a dispărut la fel de repede cum a izbucnit. Mai mult de jumătate de million de oameni a murit numai în Statele Unite ale Americii, iar în lume mai mult de 50 de milioane.

<span style="color: #323232; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 130%;">1. VARIOLA (430 î.H. – 1979) a omorât peste 300 milioane de oameni în întreaga lume doar în secolul al XX-lea, majoritatea fiind locuitori native ai Americilor. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Cunoscută şi după numele latin //Variola vera,// variola este o boală contagioasă care se manifestă exclusiv la oameni. Aceasta este cauzată de unul dintre cele două variante ale virusului numite Variola major şi Variola minor. Efectele secundare pe termen lung apărute la supravieţuitorii bolii sunt cicatricele caracteristice. Printre efectele secundare ocazionale se numără orbirea, datorită ulceraţiei corneei şi infertilitatea în rândul supravieţuitorilor de sex bărbătesc. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">În Europa variola a făcut aproximativ 60 milioane de victime, inclusive cinci monarhi, numai în secolul al XVIII-lea. Până la 30% dintre cei infectaţi, inclusive 80% dintre copiii sub vârsta de 5 ani, au murit din cauza bolii, în timp ce o treime din supravieţuitori şi-au pierdut vederea. <span style="background-color: #ffffff; color: #323232; font-family: 'Trebuchet MS',arial,helvetica,clean,sans-serif; text-align: justify;">Variola a fost responsabilă pentru aproximativ 500 milioane de morţi în secolul al XX-lea. În anul 1967 Organizaţia Mondială a Sănătăţii (OMS) a estimat că 15 milioane de oameni au contactat boala şi două milioane dintre ei au murit în acelaşi an. După campanii de vaccinare soldate cu success de-a lungul secolelor al XIX-lea şi al XX-lea, OMS a certificat eradicarea bolii în anul 1979. Până astăzi, variola este singura boală infecţioasă umană complet eradicată.